Nykyinen tutkimusrahoitus on vahvasti projektiorientoitunut. Sillä on monet hyvätkin puolensa. Monella tutkimuksen osa-alueella saadaan tällä rahoitusmallilla erinomaisia tuloksia. Hyviä esimerkkejä löytyy erityisesti tekniikan ja liiketalouden alalta, jolla tulokset on mahdollista saada parin kolmen vuoden projekteissa.
2000-luvun kuvitelma on, että kaikkeen tutkimukseen pätevät samat lainalaisuudet – että tulokset on mahdollista saada aikaan kolmessa vuodessa tutkimusalasta riippumatta. Luonnontieteissä ja metsätieteessä tuloksiin vaikuttaa kuitenkin lukuisa joukko muuttujia ja olosuhteita. Vuodet eivät ole veljeksiä. Tutkimustilanteita ei voi vakioida laboratorion kaltaisiksi.
![](https://www.metsalehti.fi/app/uploads/2020/08/28351-333x500.png)
Erityisesti seurantatutkimus vaatii pitkäjänteisyyttä. Hyvänä esimerkkinä tästä on vedenlaadun seuranta. Jos halutaan tutkia esimerkiksi yksittäisen metsätaloustoimenpiteen vaikutusta valumaveden laatuun, on seuranta aloitettava useita vuosia ennen kuin toimenpide toteutetaan ja jatkettava sitä toimenpiteen toteutuksen jälkeen useita vuosia, parhaassa tapauksessa vuosikymmeniä.
Tämä vaatii sekä tutkijalta että rahoittajalta pitkäkestoista sitoutumista. Ei ole lainkaan ihme, että nykyisen rahoitusmallin puolestapuhujat karttavat seurantatutkimuksen rahoittamista. Nopeita tuloksia lupaavat projektit syrjäyttävät kevyesti sellaiset hankesuunnitelmat, joissa edellytetään pitkää seurantaa.
Metsäntutkimuksen perusta on edelleen A. K. Cajanderin 1900-luvun alussa luoma kivijalka. Cajanderille laajojen pitkäaikaisten kokeiden merkitys oli alusta lähtien itsestäänselvyys. Koealueiden huolellisen hoidon ja ylläpidon sekä pitkäaikaisseurantojen tarve ei ole vieläkään hävinnyt. Nykyaikaisten mallien perustaksi tarvitaan pitkäaikaissarjojen antamaa, ajassa kestävää tietoa. Lyhytaikaiset ”silppuaineistot” eivät korvaa pitkäaikaisesti tuotettujen sarjojen antamaa informaatiota.
Maatalous- ja metsätieteiden tohtori Samuli Joensuu työskentelee vesiensuojelun johtavana asiantuntijana Tapiossa.
Jos ajankohtaiset metsäasiat kiinnostavat, tilaa Metsälehti tästä.